ettekirjutus

Narva	27.05.2016 nr 7.2-6.3/1424-1	
11.05.2016 toimunud paikvaatlusel AS-ile „Nakro“ kuuluvas ehitise osas, aadressiga Kadastiku 57, Narva linn, Ida-Viru maakond, kus tegutsevad OÜ NARVA TES PLUS; OÜ Bellus Furniture ja Modulehouse OÜ. Paikvaatlusel tuvastati nimetatud ehitise osas tuleohutusnõuete rikkumised, mille olemus on kirjeldatud paikvaatluse protokollis nr 7.2-5.3/2444-2. Vastavalt valdajatega sõlmitud rendilepingute kohaselt, peavad rentnikud täitma tuleohutusnõudeid vaid nende poolt renditavates ruumides. Sellega seoses loeme, et ehituslikke ja kogu hoonet hõlmavaid nõudeid ei saa adresseerida valdajale, mistõttu väljastatakse alljärgnevad nõuded ehitise omanikule. Muud nõuded esitatakse valdajatele eraldi haldusaktis.

Andsime menetlusosalisele võimaluse esitada selgitused ja vastuväited kavandatava haldusakti kohta edastades e-posti teel (nakro@nakro.ee) 17.05.2016 teatise kavandatavast haldusaktist nr 7.2-2.3/10781-1. AS „Nakro“ esitas 23.05.2016 vastuskirja nr 01-02/01/248, milles palutakse muuta ettekirjutuse täitmise tähtaegu, seoses tööde suure mahuga (sh teistel objektidel palju nõudeid). Kusjuures automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi paigaldamisel tahetakse sellega katta vaid kasutusel olev ehitise osa, kuna mujal on elekter välja lülitatud, seega tuleoht nendel aladel puudub. Lisaks esitati 20.05.2016 taotlus nr 01-02/01/247 tuletõrje voolikusüsteemi konserveerimiseks.

Pöörame tähelepanu, et ehitises peab üldjuhul olema ühtne kogu hoonet hõlmav automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteemi. Sellest tulenevalt ning arvestades, et kahe aastaga võib ehitises palju muutuda, ei ole meie meelest eesmärgipärana nõuda tulekahjusignalisatsioonisüsteemi paigaldamist vaid nendele aladele, mis on kasutusel. Sellest tulenevalt selgitame, et projekteerimisel tuleb arvestada kogu ehitise hõlmavalt, ehitamist võib teha etappidena st esmajärjekorras varustada tulekahjusignalisatsioonisüsteemiga kasutusel olev ala. Tuletõrje voolikusüsteemiga seotud nõuded jäetakse esitamata, kuna esitatud taotlus rahuldati st tuletõrje voolikusüsteemi konserveerimiseks on väljastatud tingimuslik kooskõlastus. Kusjuures tingimusest tulenevad nõuded esitatakse käesoleva haldusaktina. Teie ettepanekud täitmise tähtaegade osas võetakse arvesse käesoleva ettekirjutuse koostmaisel.

Natalja Eppik, Päästeameti Ida päästekeskuse tuleohutuskontrolli büroo juhtivinspektor, võtnud aluseks korrakaitseseaduse § 28 lõike 1, ning hinnanud haldusmenetluses kogutud tõendeid ja välja selgitatud asjaolusid, 

otsustas:

anda käesoleva haldusakti adressaadile – AS „Nakro“ (äriregistri kood: 10013788), asukohaga Kadastiku 57, Narva linn, Ida-Viru maakond – järgmised ettekirjutused, mis tuleb täita määratud tähtajaks:

1.	
Tagada II ja III korruselt kahe evakuatsioonipääsu olemasolu. Vajadusel paigaldada korrustelt kagu ilmakaarde jäävasse trepikotta viivatele ustele evakuatsioonisulused.

Põhjendus: Tuleohutuse seaduse § 3 lg 1 punkti 6 kohaselt peab isik tagama ohutu evakuatsiooni. Sama seaduse § 6 lõige 1 sätestab, et piiratud kinnisasjalt või ehitisest peab olema tagatud evakuatsioon ning kergesti läbitav evakuatsioonitee. Ehitusseadustiku § 11 lõike 4 alusel 2. juunil 2015. aastal kehtestatud majandus- ja taristuministri määruse nr 54 „Ehitisele esitatavad tuleohutusnõuded“ (edaspidi majandus- ja taristuministri määrus nr 54) § 40 lõige 1 sätestab, et enne 1. jaanuarit 2005 a. õiguslikul alusel ehitatud ehitis, mida kasutatakse vastavalt ehitisele ettenähtud kasutamise otstarbele, peab vastama sama määruse § 2 lg 1 punktides 5 ja 6 toodud nõuetele, mis tagavad, et võimaliku tulekahju puhkemise korral 1) on inimestel võimalik ehitisest evakueeruda ning 2) on võimalik inimesi ehitisest evakueerida. Kusjuures lõike 2 kohaselt peavad olulised tuleohutusnõuded olema täidetud kogu ehitise kasutusaja vältel.

Majandus- ja taristuministri määruse nr 54 § 20 lõige 2 sätestab, et evakuatsiooni tagamiseks peab ehitises olema vastavalt nende kasutamisotstarbele piisav arv sobiva paigutusega kergesti läbitavaid evakuatsiooniteid- ja pääse. Sama määruse § 23 sätestab, et evakuatsioonipääsude arv ja paigutus määratakse vastavalt ehitise kasutamisotstarbele ja ehitise kasutajate ettenähtud maksimaalsele arvule. Üldjuhul peab ehitise igalt evakuatsioonialalt, kus alaliselt viibib või töötab inimesi, olema võimalik jõuda vähemalt kahe erineva, hajutatult paigaldatud evakuatsioonipääsuni. Lõike 3 punkt 3 toob välja erandi, mille kohaselt on üks evakuatsioonipääs lubatud V ja VI kasutusviisiga ruumis suurusega alla 300m2, kusjuures evakuatsioonialalt peab olema lisaks hädaväljapääs. Hädaväljapääs ei pea vastama evakuatsioonipääsu nõuetele, ent selle kaudu peab olema võimalik evakueeruda või evakueerida inimesi ehitisest tulekahju või muu õnnetuse korral.

Majandus- ja taristuministri määruse nr 54 § 27 lg 1 punkti 4 kohaselt peab evakuatsiooniteel paiknev uks olema varustatud evakuatsioonisuluse ehk avamisseadmega, mis peab olema alati avatav ilma abivahenditeta (sh võtmeta) ning suluseavamise liigutus ei tohi olla vastupidine evakuatsiooni suunale, kusjuures kahepoolse ukse puhul peavad olema kergesti avatavad mõlemad uksepooled.

Paikvaatlusel (11.05.2016 paikvaatluse protokolli nr 7.2-5.3/2444-2) tuvastati, et ehitise II ja III korrused on osaliselt kasutusel. Korrustelt on kaks evakuatsioonipääsu olemas, ent korralduslikult poolelt on üks evakuatsioonipääs (kagu ilmakaarde jääv evakuatsioonitrepikoda) kinni pandud. Juhul, kui hoone korrustelt ei ole tagatud kahe hajutatult paigaldatud evakuatsioonipääsu olemasolu, ei ole tagatud inimeste ohutu evakuatsioon olukorras, mil evakuatsioon läbi olemasoleva evakuatsioonipääsu on ohtlik (suitsu või tuld täis evakuatsiooniala vms) inimeste elule ja tervisele.

Alus: Ehitusseadustiku § 11 lõike 4 alusel 2. juunil 2015. aastal kehtestatud majandus- ja taristuministri määruse nr 54 „Ehitisele esitatavad tuleohutusnõuded“§ 23 lõige 2, § 27 lg 1 punkt 4, § 40 lõige 1 ja § 2 lõige 2.

Täitmise tähtaeg: 01.10.2016

Sunniraha hoiatus: ettekirjutuse määratud tähtajaks täitmata jätmise korral rakendatakse asendustäitmise ja sunniraha seaduse § 10 lõike 1 ning tuleohutuse seaduse § 40 alusel adressaadi suhtes sunnivahendit – sunniraha 60,00 (kuuskümmend) eurot.

Kui ettekirjutust ei ole tähtaja (1.10.2016) möödumisel täidetud, tuleb sunniraha kanda hiljemalt ettekirjutuse täitmiseks määratud tähtajaks SEB panka Rahandusministeeriumi arveldusarvele nr EE891010220034796011, Swedbank panka Rahandusministeeriumi arveldusarvele nr EE932200221023778606, Danske Bank panka Rahandusministeeriumi arveldusarvele nr EE403300333416110002 või Nordea Pank panka Rahandusministeeriumi arveldusarvele nr EE701700017001577198, maksekorraldusel märkida viitenumbriks 10268700005629 ja selgituseks: ettekirjutuse number ja punkt ning asutuse nimetus. Kui ettekirjutust ei täideta või sunniraha tähtaegselt ei tasuta, nõutakse sunniraha sisse täitemenetluse seadustikus sätestatud korras koos täitemenetluse kuludega.
Riigikassasiseste maksete korral kasutada e-riigikassa kontot 2800082365 ja lühiviitenumbrit 10268.

2.	Märgistada ehitises tähistamata  evakuatsioonipääsud, mis viivad evakuatsioonitrepikotta või otse õue, evakuatsioonimärkidega.

Soovitavalt järelhelendavad märgid või evakuatsioonivalgustid.

Põhjendus: Tuleohutuse seaduse § 3 lg 1 punkti 6 kohaselt on isik kohustatud tagama ohutu evakuatsiooni. Sama seaduse § 6 lõige 2 täpsustab, et ehitises, kus on nõutud rohkem kui üks evakuatsiooni- või hädaväljapääs ning evakuatsioonitee, tuleb need tähistada vastava tuleohutusmärgiga. 

Ehitusseadustiku § 11 lõike 4 alusel 2. juunil 2015. aastal kehtestatud majandus- ja taristuministri määruse nr 54 „Ehitisele esitatavad tuleohutusnõuded“ § 24 lg 3 punkt 1 sätestab, et evakuatsioonitee peab olema kergesti identifitseeritav. Sama määruse § 22 lõike 5 kohaselt peab evakuatsioonipääs olema märgistatud. 

Eesti standardi EVS 620-2:2012 „Tuleohutus“ osas 2 „Ohutusmärgid“ käsitletakse evakuatsioonimärgina tulekahju või muu hädaolukorra puhul ehitisest inimeste evakueerimist korraldavat märki. Sama standardi lisas A on toodud välja juhised suunavate evakuatsioonimärkide paigaldamise kohta ning standardi punkti 5 „Märkide paigaldamine” kohaselt paigaldatakse evakuatsioonimärk evakuatsioonitee ja –pääsu kohale või kõrvale seinale või eraldi tulbale nii, et see oleks nähtaval.

Paikvaatlusel (11.05.2016 paikvaatluse protokoll nr 7.2-5.3/2444-2) tuvastati, et ehitises on evakuatsioonipääsud osaliselt märgistatud. Märgistamata on esimese korruse üldkasutatavates koridorides (nn fuajeedes) olevad evakuatsioonipääsud, mis viivad otse õue. Arvestades, et II ja III korruselt peab olema kaks evakuatsioonipääsu ning esimese nõudega kohustatakse selle kindlustamist, siis tuleb ka kagu ilmakaarde jäävasse trepikotta viivad pääsud märgistada evakuatsioonimärkidega. Evakuatsiooniteede ja –pääsude märgistamine on vajalik selleks, et tulekahju või muu hädaolukorra puhul saaksid ehitises viibivad inimesed ka suitsu täis ruumist ohutult evakueeruda. Juhul, kui ehitises on jäänud evakuatsioonipääsud märgistamata, võivad ohtu sattuda ehitises viibivate inimeste elu ja tervis, kui nad (paanikas) ei leia õiget teed evakuatsioonipääsuni.

Alus: Tuleohutuse seaduse § 6 lõige 2 ning ehitusseadustiku § 11 lõike 4 alusel 2. juunil 2015. aastal kehtestatud majandus- ja taristuministri määruse nr 54 „Ehitisele esitatavad tuleohutusnõuded“ § 22 lõige 5 ja § 24 lg 3 punkt 1.

Täitmise tähtaeg: 01.07.2016

Sunniraha hoiatus: ettekirjutuse määratud tähtajaks täitmata jätmise korral rakendatakse asendustäitmise ja sunniraha seaduse § 10 lõike 1 ning tuleohutuse seaduse § 40 alusel adressaadi suhtes sunnivahendit – sunniraha 30,00 (kolmkümmend) eurot.

Kui ettekirjutust ei ole tähtaja (1.07.2016) möödumisel täidetud, tuleb sunniraha kanda hiljemalt ettekirjutuse täitmiseks määratud tähtajaks SEB panka Rahandusministeeriumi arveldusarvele nr EE891010220034796011, Swedbank panka Rahandusministeeriumi arveldusarvele nr EE932200221023778606, Danske Bank panka Rahandusministeeriumi arveldusarvele nr EE403300333416110002 või Nordea Pank panka Rahandusministeeriumi arveldusarvele nr EE701700017001577198, maksekorraldusel märkida viitenumbriks 10268700005629 ja selgituseks: ettekirjutuse number ja punkt ning asutuse nimetus. Kui ettekirjutust ei täideta või sunniraha tähtaegselt ei tasuta, nõutakse sunniraha sisse täitemenetluse seadustikus sätestatud korras koos täitemenetluse kuludega
Riigikassasiseste maksete korral kasutada e-riigikassa kontot 2800082365 ja lühiviitenumbrit 10268.

3.	Tagada ehitise III korrusele paigaldatud autonoomse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi kontroll ja vajadusel hooldus.

Põhjendus: Tuleohutuse seaduse § 30 lg 1 punkti 2 kohaselt nimetatakse autonoomset tulekahjusignalisatsioonisüsteemi tuleohutuspaigaldiseks. Sama seaduse § 31 punktid 1-3 sätestavad, et tuleohutuspaigaldise omanik peab tagama tuleohutuspaigaldise korrashoiu ja katkematu toimepidevuse ja korraldama ettenähtud juhtudel selle vaatlust, kontrolli ja hooldust ning omama dokumentatsiooni tuleohutuspaigaldise ja selle kontrolli ning hoolduse kohta. Tuleohutuse seaduse § 32 lõige 1 sätestab, et tuleohutuspaigaldist tuleb kontrollida ja hooldada vastavalt tehnilisele normile ja tootja juhisele ning ohutusnõuetes ettenähtud selliselt, et tuleohutuspaigaldis täidaks oma otstarvet.

Paikvaatlusel (11.05.2016 paikvaatluse protokolli nr 7.2-5.3/2444-2) tuvastati, et ehitise kolmas korrus on varustatud autonoomse tulekahjusignalisatsioonisüsteemiga, kuid tõendeid paigaldise kontrollimise ja hoolude kohta ei ole. Regulaarselt kontrollimata ja hooldamata tulekahjusignalisatsioonisüsteem võib lakata töötamast, mistõttu ei ole tagatud inimeste varajane teavitamine võimalikust algavast tulekahjust. Juhul, kui inimese poolt tulekahju avastamine hilineb, võib arenenud tulekahju ohtu seada hoones viibivate inimeste elu ja tervise ning suurendada varakahjusid.

Alus: Tuleohutuse seaduse § 31 punktid 2 ja 3 ning § 32 lõige 1.

Täitmise tähtaeg: 31.08.2016

Sunniraha hoiatus: ettekirjutuse määratud tähtajaks täitmata jätmise korral rakendatakse asendustäitmise ja sunniraha seaduse § 10 lõike 1 ning tuleohutuse seaduse § 40 alusel adressaadi suhtes sunnivahendit – sunniraha 100,00 (ükssada) eurot.

Kui ettekirjutust ei ole tähtaja (31.08.2016) möödumisel täidetud, tuleb sunniraha kanda hiljemalt ettekirjutuse täitmiseks määratud tähtajaks SEB panka Rahandusministeeriumi arveldusarvele nr EE891010220034796011, Swedbank panka Rahandusministeeriumi arveldusarvele nr EE932200221023778606, Danske Bank panka Rahandusministeeriumi arveldusarvele nr EE403300333416110002 või Nordea Pank panka Rahandusministeeriumi arveldusarvele nr EE701700017001577198, maksekorraldusel märkida viitenumbriks 10268700005629 ja selgituseks: ettekirjutuse number ja punkt ning asutuse nimetus. Kui ettekirjutust ei täideta või sunniraha tähtaegselt ei tasuta, nõutakse sunniraha sisse täitemenetluse seadustikus sätestatud korras koos täitemenetluse kuludega
Riigikassasiseste maksete korral kasutada e-riigikassa kontot 2800082365 ja lühiviitenumbrit 10268.

4.	Moodustada ehitise administratiiv- ja tööstusosast ning evakuatsioonitrepikodadest ja liftišahtist (lifti masinaruum) omaette tuletõkkesektsioonid. 

Põhjendus: Tuleohutuse seadus § 3 lg 1 punkti 6 kohaselt on isik kohustatud tagama ohutu evakuatsiooni. Ehitusseadustiku § 11 lõike 4 alusel 2. juunil 2015. aastal kehtestatud majandus- ja taristuministri määruse nr 54 „Ehitisele esitatavad tuleohutusnõuded“ (edaspidi majandus- ja taristuministri määrus nr 54) § 40 lõige 1 sätestab, et enne 1. jaanuarit 2005 a. õiguslikul alusel ehitatud ehitis, mida kasutatakse vastavalt ehitisele ettenähtud kasutamise otstarbele, peab vastama sama määruse § 2 lg 1 punktides 5 ja 6 toodud nõuetele, mis tagavad, et võimaliku tulekahju puhkemise korral 1) on inimestel võimalik ehitisest evakueeruda ning 2) on võimalik inimesi ehitisest evakueerida. Kusjuures lõike 2 kohaselt peavad olulised tuleohutusnõuded olema täidetud kogu ehitise kasutusaja vältel.

Majandus- ja taristuministri määruse nr 54 § 10 lõige 1 sätestab, et ehitis peab tule ja suitsu leviku takistamiseks, evakuatsiooni tagamiseks, päästetööde kergendamiseks ning varakahjude piiramiseks olema jaotatud tuletõkkesektsioonideks. Sama määruse § 11 lg 4 punktide 2 ja 3 kohaselt kuuluvad liftišaht ja –masinaruum (v.a. automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemiga varustatud tulekindlas trepikojas asuv liftišaht ja –masinaruum) ning evakuatsioonitrepikojad omaette tuletõkkesektsiooni. Sama määruse § 11 lõige 1 sätestab, et ehitise osadest, mis kasutamisotstarbelt üksteisest oluliselt erinevad, tuleb moodustada omaette tuletõkkesektsioon. Lõike 5 punkti 2 kohaselt moodustatakse VI kasutusviisiga ehitises omaette tuletõkkesektsioonid, kui ehitises asuva muu kasutamisotstarbega ruumi pindala ületab 50 m2. Kusjuures § 10 lõike 2 kohaselt võib tuletõkkesektsioon koosneda ustest, mille tulepüsivusaeg peab lähtuvalt § 13 lõikele 1 olema vähemalt 50% tuletõkkekonstruktsioonile ettenähtud tulepüsivusajast.

Ehitisregistri andmetel on kõnelause ehitise (ehitisregistri kood 118004193) kontrollitud osa peamine kasutusotstarve administratiivhoone. Ehitise täisosast moodustab 475,5 m2 muu toitlustushoone ehk söökla (pakutakse valmistoodangut) (IV kasutusviis) ning 3285,4 m2 on muu büroo- või administratiivhoone (V kasutusviis). Paikvaatlusel (11.05.2016 paikvaatluse protokolli nr 7.2-5.3/2444-2) tuvastati, et kõnealuses neljakorruseline ehitis on osaliselt kasutusel, kusjuures ehitises toimuvad lisaks toitlustusele ja administratiivtöödele osaliselt ehitise I ja II korrusel õmblustööd (VI kasutusviis). VI kasutusviisiga osa moodustab üle 600 m2, seal on alalisi töökohti 38-le inimesele. Söökla paikneb samuti I korrusel seal töötab 1 inimene ning seal on istekohti ca 32 inimesele. Ehitises on kaks evakuatsioonitrepikoda ning õmblustöökodade ehk I ja II korruse vahele on ehitatud lifti masinaruum nn tõstukiruum, toodete transportimiseks korruste vahel. Ehitises ei ole tuletõkkesektsioone moodustatud. Ainult III korruselt loode ilmakaarde jäävasse evakuatsioonitrepikotta viiv uks on rauast.

Tuletõkkesektsioonide moodustamisega luuakse eeldused tule ja suitsu leviku takistamiseks eri osade vahel ettenähtud aja vältel, millega ühtlaselt hõlbustakse evakuatsiooni läbi viimist. Antud ehitises tuleb täheldada, et õmblustöödes kasutatakse rohkelt põlevmaterjali, mis soodustab tulekahju kiiret arenemist ruumis ning tulekahju levikut väljapoole tulekahju tekkeruumi. Seda nii evakuatsioonitrepikodade kui lifti masinaruumi kaudu. Arvestades, et VI kasutusviisiga ruumid jäävad evakuatsiooniteele võib tulekahju korral ehitises evakuatsioonitee kasutamine olla ebaturvaline või koguni võimatu (seda eelkõige teisel ja kolmandal korrusel viibivate isikute jaoks). Sellest tulenevalt võivad ohtu sattuda inimeste elud.

Alus: Tuleohutuse seaduse § 3 lg 1 punkt 6 ning ehitusseadustiku § 11 lõike 4 alusel 2. juunil 2015. aastal kehtestatud majandus- ja taristuministri määruse nr 54 „Ehitisele esitatavad tuleohutusnõuded“§ 10 lõige 1, § 11 lõige 1, lg 4 punktid 2 ja 3 ja lg 5 punkt 2 ning § 40 lõige 1 ja § 2 lõige 2.

Täitmise tähtaeg: 31.05.2017

Sunniraha hoiatus: ettekirjutuse määratud tähtajaks täitmata jätmise korral rakendatakse asendustäitmise ja sunniraha seaduse § 10 lõike 1 ning tuleohutuse seaduse § 40 alusel adressaadi suhtes sunnivahendit – sunniraha 1800,00 (üks tuhat kaheksasada) eurot.

Kui ettekirjutust ei ole tähtaja (31.05.2017) möödumisel täidetud, tuleb sunniraha kanda hiljemalt ettekirjutuse täitmiseks määratud tähtajaks SEB panka Rahandusministeeriumi arveldusarvele nr EE891010220034796011, Swedbank panka Rahandusministeeriumi arveldusarvele nr EE932200221023778606, Danske Bank panka Rahandusministeeriumi arveldusarvele nr EE403300333416110002 või Nordea Pank panka Rahandusministeeriumi arveldusarvele nr EE701700017001577198, maksekorraldusel märkida viitenumbriks 10268700005629 ja selgituseks: ettekirjutuse number ja punkt ning asutuse nimetus. Kui ettekirjutust ei täideta või sunniraha tähtaegselt ei tasuta, nõutakse sunniraha sisse täitemenetluse seadustikus sätestatud korras koos täitemenetluse kuludega
Riigikassasiseste maksete korral kasutada e-riigikassa kontot 2800082365 ja lühiviitenumbrit 10268.

5.	Paigaldada ehitisse kogu hoonet hõlmav automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem.

Põhjendus: Ehitusseadustiku § 11 lõike 4 alusel 2. juunil 2015. aastal kehtestatud majandus- ja taristuministri määruse nr 54 „Ehitisele esitatavad tuleohutusnõuded“ (edaspidi majandus- ja taristuministri määrus nr 54) § 40 lõige 1 sätestab, et enne 1. jaanuarit 2005 a. õiguslikul alusel ehitatud ehitis, mida kasutatakse vastavalt ehitisele ettenähtud kasutamise otstarbele, peab vastama sama määruse § 2 lg 1 punktides 5 ja 6 toodud nõuetele, mis tagavad, et võimaliku tulekahju puhkemise korral 1) on inimestel võimalik ehitisest evakueeruda ning 2) on võimalik inimesi ehitisest evakueerida. Kusjuures lõike 2 kohaselt peavad olulised tuleohutusnõuded olema täidetud kogu ehitise kasutusaja vältel.

Tuleohutuse seaduse § 32 lõike 4 ja § 36 lõike 6 alusel 7. jaanuaril 2013 kehtestatud siseministri määruse nr 1 "Nõuded tulekahjusignalisatsioonisüsteemile ja ehitised, kus tuleb automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi tulekahjuteated juhtida Häirekeskusesse" (edaspidi siseministri määrus nr 1) kohaselt on tulekahjusignalisatsioonisüsteem mõeldud tulekahju avastamiseks ning inimeste teatamiseks ohust, andes helisignaaliga märku nii ohust kui algavast evakuatsioonist.

Majandus- ja taristuministri määruse nr 54 § 34 punkt 2 sätestab, et IV kasutusviisiga hoones, mille pindala on üle 300 m2 ning punkti 3 kohaselt V kasutusviisiga ehitistes, mille pindala on üle 750 m2, peab olema automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem. Punkt 4 sätestab, et VI kasutusviisiga ehitistes peab automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem olema, kui sõltuvalt ehitises toimuva tegevuse iseloomust, ehitise korruse pindalast, korruselisusest või muudest põhjustest tingituna on kasutajate turvalisus vähene, kusjuures päästetööde alustamine ei ole tagatud hiljemalt 10 minutit pärast tulekahju algust.

Paikvaatlusel (11.05.2016 paikvaatluse protokolli nr 7.2-5.3/2444-2) tuvastati, et kõnealune neljakorruseline ehitis on osaliselt kasutusel, kusjuures ehitise täisosast moodustab 475,5 m2 muu toitlustushoone ehk söökla (IV kasutusviis); ca 2600 m2 on muu büroo- või administratiivhoone (V kasutusviis) ning VI kasutusviisiga osa moodustab ca 685 m2. Menetlusosalise sõnul töötab käesoleval perioodil ehitises 31 inimest. Arvestades, et ühele hoonele paigaldatakse kogu ehitist hõlmav tulekahjusignalisatsioonisüsteem ning IV ja V kasutusviisiga ehitise ruumidesse tuleb paigaldada automaatne tulekahjusignalisatsioonisüsteem, siis esitatakse antud nõue tervele ehitisele. Nõude põhieesmärk on tagada tulekahju varane avastamine ja sellest kiire teavitamine kogu ehitises viibivate isikute ohutuse nimel.

Tulekahjusignalisatsioonisüsteemi paigaldamata jätmisel ei ole loodud tingimusi tulekahju avastamiseks selle algstaadiumis. Sellest tulenevalt ka inimeste varane teavitamine võimalikust ohust, et hoone kasutajad jõuaksid võtta kasutusele vajalikud meetmed tulekahju korral, seadmata ohtu enda või teiste inimeste elu ja tervist.

Alus: Ehitusseadustiku § 11 lõike 4 alusel 2. juunil 2015. aastal kehtestatud majandus- ja taristuministri määruse nr 54 „Ehitisele esitatavad tuleohutusnõuded“ § 34  punktid 2-4, § 40 lg 1 ja § 2 lõige 2.

Täitmise tähtaeg: 31.05.2018

Sunniraha hoiatus: ettekirjutuse määratud tähtajaks täitmata jätmise korral rakendatakse asendustäitmise ja sunniraha seaduse § 10 lõike 1 ning tuleohutuse seaduse § 40 alusel adressaadi suhtes sunnivahendit – sunniraha 1000,00 (üks tuhat) eurot.

Kui ettekirjutust ei ole tähtaja (31.05.2018) möödumisel täidetud, tuleb sunniraha kanda hiljemalt ettekirjutuse täitmiseks määratud tähtajaks SEB panka Rahandusministeeriumi arveldusarvele nr EE891010220034796011, Swedbank panka Rahandusministeeriumi arveldusarvele nr EE932200221023778606, Danske Bank panka Rahandusministeeriumi arveldusarvele nr EE403300333416110002 või Nordea Pank panka Rahandusministeeriumi arveldusarvele nr EE701700017001577198, maksekorraldusel märkida viitenumbriks 10268700005629 ja selgituseks: ettekirjutuse number ja punkt ning asutuse nimetus. Kui ettekirjutust ei täideta või sunniraha tähtaegselt ei tasuta, nõutakse sunniraha sisse täitemenetluse seadustikus sätestatud korras koos täitemenetluse kuludega
Riigikassasiseste maksete korral kasutada e-riigikassa kontot 2800082365 ja lühiviitenumbrit 10268.

Alljärgnev lisakohustus on seotud tuletõrje voolikusüsteemi konserveerimisega kaasneva tingimusliku kooskõlastusega: 

6.	Paigaldada ehitise I korrusele täiendavalt üks tulekustuti, mille tulekustutusaine mass on 6 kilogrammi. 

Põhjendus: Tuleohutuse seaduse § 3 lg 1 punkti 4 kohaselt on isik kohustatud taga ehitises nõutavate päästevahendite olemasolu. Tuleohutuse seaduse § 32 lõike 5 alusel kehtestatud 30. augustil 2010 siseministri määruse nr 39 „Nõuded tulekustutitele ja voolikusüsteemidele, nende valikule, paigaldamisele, tähistamisele ja korrashoiule“ § 5 lg 3 punkt 1 sätestab, et büroo-, kogunemishoones ning tootmis- ja laohoones ning –ruumis on tulekustutite minimaalselt vajalik hulk üks vähemalt 6 kg tulekustutusaine massiga tulekustuti iga 200 m2 kohta, kuid vähemalt kaks tulekustutit igale korrusele. Korrusel võib olla üks vähemalt 6 kg tulekustutusaine massiga tulekustuti, kui selle korruse pindala on alla 50 m2. 

Pöörame tähelepanu, et üldjuhul paigaldatakse kaks või enam tulekustutit objektil hajutatult. Need paigaldatakse vertikaalselt spetsiaalse kinnitusega hoone seinale, põrandale või kergesti avatavasse kappi ja paigutatakse kohta, kus on objektil viibivatel isikutel võimalik puhkenud tulekahju korral tulekustuti kergesti kätte saada või kus selle kasutamise vajaduse tõenäosus on kõige suurem.

Paikvaatlusel (11.05.2016 paikvaatluse protokolli nr 7.2-5.3/2444-2) tuvastati, et kõnealune neljakorruseline administratiivhoone I korruse ruumid ei ole küll kõik kasutuses, ent korruse piires on kõigil töölistel võimalik liikuda. Korruse pindala, kui söökla osa välja jätta, on ca 820 m2. Tulenevalt eeltoodud määruse nõudele ning arvestades, et ehitises konserveeritakse tuletõrje voolikusüsteem, peab kõnealune ehitise osa olema varustatud vähemalt 4 tulekustutiga (6 kg). Paikvaatluse tuvastati, et I korrusel on vaid 3 tulekustutit. Seega tuleb korrusele täiendavalt paigaldada 1 tulekustuti (6kg). Juhul, kui ehitise osas ei ole piisavalt tulekustutusvahendeid ei ole loodud eeldusi kustutustööde hõlbustamiseks, mistõttu võivad ohtu sattuda inimeste elu ja tervis ning tekkida suured varalised kahjud.

Alus: Tuleohutuse seaduse § 32 lõike 5 alusel kehtestatud 30. augustil 2010 siseministri määruse nr 39 „Nõuded tulekustutitele ja voolikusüsteemidele, nende valikule, paigaldamisele, tähistamisele ja korrashoiule“ § 5 lg 3 punkt 1.

Täitmise tähtaeg: 01.10.2016

Sunniraha hoiatus: ettekirjutuse määratud tähtajaks täitmata jätmise korral rakendatakse asendustäitmise ja sunniraha seaduse § 10 lõike 1 ning tuleohutuse seaduse § 40 alusel adressaadi suhtes sunnivahendit – sunniraha 40,00 (nelikümmend) eurot.

Kui ettekirjutust ei ole tähtaja (01.10.2016) möödumisel täidetud, tuleb sunniraha kanda hiljemalt ettekirjutuse täitmiseks määratud tähtajaks SEB panka Rahandusministeeriumi arveldusarvele nr EE891010220034796011, Swedbank panka Rahandusministeeriumi arveldusarvele nr EE932200221023778606, Danske Bank panka Rahandusministeeriumi arveldusarvele nr EE403300333416110002 või Nordea Pank panka Rahandusministeeriumi arveldusarvele nr EE701700017001577198, maksekorraldusel märkida viitenumbriks 10268700005629 ja selgituseks: ettekirjutuse number ja punkt ning asutuse nimetus. Kui ettekirjutust ei täideta või sunniraha tähtaegselt ei tasuta, nõutakse sunniraha sisse täitemenetluse seadustikus sätestatud korras koos täitemenetluse kuludega
Riigikassasiseste maksete korral kasutada e-riigikassa kontot 2800082365 ja lühiviitenumbrit 10268.

Juhul kui haldusakti adressaat leiab, et haldusaktiga või haldusmenetluses on rikutud tema õigusi või piiratud tema vabadusi, on tal õigus esitada vaie Päästeametile (Raua 2, 10124 Tallinn, rescue@rescue.ee) või kaebus Tartu Halduskohtu Jõhvi kohtumajja (Kooli 2A, 41532 Jõhvi, trthkjohvi.menetlus@kohus.ee) 30 päeva jooksul arvates päevast, millal ta vaidlustatavast haldusaktist teada sai või oleks pidanud teada saama.

Ettekirjutuse täitmisest palume informeerida meid kirjalikult postiaadressil Päästeameti Ida päästekeskus, Vahtra 3, 21003 Narva linn, Ida-Viru maakond või digitaalselt allkirjastatud dokumendina e-posti aadressile natalja.eppik@rescue.ee.

(allkirjastatud digitaalselt)
Natalja Eppik 
tuleohutuskontrolli büroo juhtivinspektor
Ida päästekeskus
+372 5886 2375
natalja.eppik@rescue.ee

Käesolev ettekirjutus on saadetud elektrooniliselt:
1)	AS „Nakro“, nakro@nakro.ee.