ettekirjutus

Narva	18.11.2016 nr 7.2-6.3/2764-1	
Päästeameti Ida päästekeskuse ohutusjärelevalve büroo teostas 13.10.2016 paikvaatluse Eesti Vabariigile kuuluval objektil, aadressil Kiriku 9, Narva linn, Ida-Viru maakond. Paikvaatlusel tuvastatud rikkumised fikseeriti paikvaatluse protokollis nr 7.2-5.3/4137-2. 

Andsime ehitise omanikule ja kasutajale võimaluse esitada selgitused ja vastuväited kavandatava haldusakti kohta edastades e-postile (info@siseministeerium.ee; urmas@integre.ee) 14.11.2016 teatise kavandatavast haldusaktist nr 7.2-2.3/22102-2. Samal päeval laekus meile vastus üksikute nõuete täitmisest. Toimunud muudatused fikseeriti 17.11.2017 paikvaatluse protokollis nr 7.2-5.3/4137-3 ning nendega arvestatakse käesoleva haldusakti koostamisel. Vastuväiteid kavandatava haldusakti kohta ei esitatud, seega loetakse, et isikul need puuduvad.

Natalja Eppik, Päästeameti Ida päästekeskuse ohutusjärelevalve büroo juhtivinspektor, võtnud aluseks korrakaitseseaduse § 28 lõike 1, ning hinnanud haldusmenetluses kogutud tõendeid ja välja selgitatud asjaolusid, 

otsustas:

anda käesoleva haldusakti adressaadile – Siseministeerium (registrikood: 70000562), asukohaga Pikk 61, Tallinna linn, Harju maakond – järgmised ettekirjutused, mis tuleb täita määratud tähtajaks:

1.	Korraldada torni I korruse juveliirileti taga asuva tulekustuti kontroll.

Põhjendus: Tuleohutuse seaduse § 32 lõigete 4 ja 5 alusel 30. augustil 2010 kehtestatud siseministri määruse nr 39 „Nõuded tulekustutitele ja voolikusüsteemidele, nende valikule, paigaldamisele, tähistamisele ja korrashoiule“ (edaspidi siseministri määrus nr 39) § 8 lõike 1 kohaselt peab objekti omanik tagama tulekustuti korrashoiu selle regulaarse vaatluse, kontrolli ja hooldusega. Sama määruse § 10 lõige 1 sätestab, et tulekustutit kontrollitakse tootja poolt ette nähtud sagedusega või kui vaatluse tulemused seda nõuavad. Lõige 2 sätestab, et kui tootja ei ole tulekustuti kontrolli sagedust ette näinud, siis kontrollitakse tulekustutit: 1) üks kord aastas, kui kustutit hoitakse kohas, kus talle mõjuvad niiskus, vibratsioon või temperatuurikõikumised; 2) üks kord kahe aasta jooksul, kui tulekustutit hoitakse kuivas ja ühtlase temperatuuriga kohas. 

Paikvaatlusel (13.10.2016 paikvaatluse protokolli nr 7.2-5.3/4137-2) tuvastati, et torni I korruse juveliirileti taga asuva pulbertulekustuti kontroll oli viimati teostatud 2013. aastal. Kontrollimata tulekustuti kasutamisvalmidus ei pruugi olla turvaline. Juhul, kui tulekahju korral ei saa tulekustutit kasutada tulekahju leviku piiramiseks ja tulekahju kustutamiseks selle algstaadiumis, võivad hoones tekkida suured varalised kahjud ning ohtu võivad sattuda inimeste elu ja tervis.

Alus: Tuleohutuse seaduse § 32 lõigete 4 ja 5 alusel 30. augustil 2010 kehtestatud siseministri määruse nr 39 „Nõuded tulekustutitele ja voolikusüsteemidele, nende valikule, paigaldamisele, tähistamisele ja korrashoiule“ § 8 lõige 1, § 10 lg 2 punkt 2.

Täitmise tähtaeg: 31.01.2017

2.	Eemaldada soojaõhu sissepuhke ventilatsiooniruumist ning torni vaherõdudelt ja trepi alt põlevmaterjal ning muud esemed, mis võivad takistada ja ohustada kasutajate turvalisust evakuatsiooni korral.

Põhjendus: Tuleohutuse seaduse § 3 lg 1 punkti 6 kohaselt on isik kohustatud tagama ohutu evakuatsiooni. Sama seaduse § 6 lõige 1 täpsustab, et ehitisest peab olema tagatud evakuatsioon ning kergesti läbitav evakuatsioonitee. Ehitusseadustiku § 11 lõike 4 alusel 2. juunil 2015. aastal kehtestatud majandus- ja taristuministri määruse nr 54 „Ehitisele esitatavad tuleohutusnõuded“ § 24 lg 3 punktide 1 ja 5 kohaselt peab evakuatsioonitee olema kergesti identifitseeritav, lihtsalt juurdepääsetav ja kasutatav ning seal ei tohi olla takistusi, asuda eset ega seadet, mis võib ohustada kasutaja turvalisust evakuatsiooni korral. 

Tuleohutuse seaduse § 19 lõike 7 alusel 2. septembril 2010. aastal vastu võetud siseministri määruse nr 44 „Põlevmaterjalide ja ohtlike ainete ladustamise tuleohutusnõuded“ § 6 lõike 2 kohaselt ei ladustata põlevmaterjali ventilatsioonikambris.

Paikvaatlusel (13.10.2016 paikvaatluse protokolli nr 7.2-5.3/4137-2) tuvastati, et torniosa I korrusel on soojaõhu sissepuhke ventilatsiooniruum, milles ladustatakse põlevmaterjali. Samuti hoitakse põlevast materjalist toole torni II korruse vaherõdudel ning trepiastmete all. Nimetatud alad paiknevad evakuatsiooniteel.

Alus: Tuleohutuse seaduse § 3 lg 1 punkt 6 ja § 6 lõige 1 ning sama seaduse § 19 lõike 7 alusel 2. septembril 2010. a. vastu võetud siseministri määrus nr 44 „Põlevmaterjalide ja ohtlike ainete ladustamise tuleohutusnõuded“ § 6 lõige 2 ning ehitusseadustiku § 11 lõike 4 alusel 2 juunil 2015 a. kehtestatud majandus- ja taristuministri määruse nr 54 „Ehitisele esitatavad tuleohutusnõuded“ § 24 lg 3 punktid 1 ja 5.

Täitmise tähtaeg: 31.01.2017

3.	Tagada kehtiva hoolduslepingu olemasolu pädeva automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi hooldava isikuga.

Põhjendus: Tuleohutuse seaduse § 32 lõike 4 ja § 36 lõike 6 alusel 7. jaanuaril 2013. aastal vastu võetud siseministri määruse nr 1 „Nõuded tulekahjusignalisatsioonisüsteemile ja ehitised, kus tuleb automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi tulekahjuteade juhtida Häirekeskusesse“ § 26 lõige 1 sätestab, et automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi (edaspidi ATS) veatu ja katkematu funktsioneerimise tagamiseks tuleb ATS-i regulaarselt kontrollida ja hooldada. Valdajal tuleb tagada kehtiva hoolduslepingu olemasolu pädeva ATS-i hooldava isikuga. Kusjuures hooldaja nimi ja telefoni number peavad olema püsivalt keskseadme juures nähtaval.

Paikvaatlusel (13.10.2016 paikvaatluse protokoll nr 7.2-5.3/4137-2) tuvastati, et automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi kontrollimiseks ja hooldamiseks ei ole sõlmitud kehtivat hoolduslepingut vastavat pädevust omava isikuga. Kusjuures süsteem ei ole töökorras. Juhul, kui ATS-i hooldusleping puudub, ei ole loodud eeldusi süsteemi regulaarse kontrolli ja hoolduse teostamiseks. Töökorrast ära olev tulekahjusignalisatsioonisüsteem ei tagata süsteemi eesmärgipärast funktsioneerimist, milleks on avastada ja anda märku tulekahjust selle võimalikult varases staadiumis. Juhul, kui korras mitteoleva tulekahjusignalisatsioonisüsteemi tõttu jääb avastamata tulekahju selle alg staadiumis ning inimeste teavitamine võimalikust ohust hilineb, võib ohu korras ohtu sattuda hoones viibivate inimeste elu ja tervis ning suureneda varakahjud.

Alus: Tuleohutuse seaduse § 32 lõike 4 ja § 36 lõike 6 alusel 07.01.2013 vastu võetud siseministri määruse nr 1 „Nõuded tulekahjusignalisatsioonisüsteemile ja ehitised, kus tuleb automaatse tulekahjusignalisatsioonisüsteemi tulekahjuteade juhtida Häirekeskusesse“ § 26 lõige 1.

Täitmise tähtaeg: 31.01.2017

4.	Korraldada turvavalgustuse aastahooldusel (27.10.2016) tuvastatud puuduste kõrvaldamine ning edaspidi tagada lisaks aastakontrollile järjepideva süsteemi igakuise kontrolli teostamine.

Põhjendus: Ehitusseadustiku § 11 lõike 4 alusel 2. juunil 2015. aasta kehtestatud majandus-ja taristuministri määruse nr 54 „Ehitisele esitatavad tuleohutusnõuded“ 36 lõike 2 kohaselt nimetatakse evakuatsioonivalgustust oma kasutamise otstarbelt turvavalgustuseks. Tuleohutuse seaduse § 30 lg 1 punkti 5 kohaselt nimetatakse turvavalgustust tuleohutuspaigaldiseks. Paragrahv 31 punktide 1-3 kohaselt peab tuleohutuspaigaldise omanik tagama tuleohutuspaigaldise korrashoiu ja katkematu toimepidevuse, korraldama ettenähtud juhtudel tuleohutuspaigaldise vaatlust, kontrolli ja hooldust ning omama dokumentatsiooni tuleohutuspaigaldise ja selle kontrolli ning hoolduse kohta. 

Tuleohutuse seaduse § 32 lõige 1 sätestab, et tuleohutuspaigaldis tuleb projekteerida ja paigaldada ning seda kontrollida ja hooldada vastavalt tehnilisele normile ja tootja juhisele ning ohutusnõuetes ettenähtule selliselt, et tuleohutuspaigaldis täidaks oma otstarvet. Eesti standardi EVS-EN 50172:2005 punkti 7 kohaselt tuleb turvavalgustust kontrollida igakuiselt ja –aastaselt. Sama standardi punkti 7.1 kohaselt peab hoone omanik määrama turvavalgustussüsteemi hooldustööde eest vastutava kompetentse järelevaataja, kellele tuleb anda täielikud volitused, mis võimaldavad tal tagada süsteemi korras hoidmiseks vajalike tööde teostamise.

Paikvaatluse (13.10.2016 paikvaatluse protokoll nr 7.2-5.3/4137-2) tuvastati, et ehitis on varustatud turvavalgustusega, mille kontrolli ja hoolduse kohta puudusid dokumendid. Menetlusosaline esitas 7.11.2016 teatise, mille kohaselt teostas AS Pristis 27.10.2016 turvavalgustuse aastahoolduse, mil tuvastati, et kolme turvavalgusti akud on tühjad, mistõttu valgustid ei tööta ning valgustid on markeerimata. Juhul, kui turvavalgustus ei ole töökorras ei täida see oma eesmärki, võimaldades üldvalgustuse kahjustuse korral põleda talle ettenähtud miinimumaja vältel (1 tund) ja kasutajatel lahkuda ohustatud kohast ning enne lahkumist lõpetada või peatada ohtlikud protsessid.

Alus: Tuleohutuse seaduse § 31 punkt 1, § 32 lõige 1.

Täitmise tähtaeg: 31.01.2017

5.	Tagada suitsu ja soojuse eemaldamise seadmestiku paiknemisskeemide koostamine ja hoidmine juhtimistabloo läheduses.

Põhjendus: Tuleohutuse seaduse § 30 lg 1 punkti 7 kohaselt nimetatakse suitsu ja soojuse eemaldamise seadmestikku (suitsueemaldussüsteemi) tuleohutuspaigaldiseks. Paragrahv 31 punkti 3 kohaselt peab tuleohutuspaigaldise omanik omama dokumentatsiooni tuleohutuspaigaldise kohta. Eesti standardi EVS 919:2013 „Suitsutõrje – projekteerimine, seadmete paigaldus ja korrashoid“ punkti 11.2 kohaselt peab omanikul olema suitsueemaldamise paiknemisskeemid, mis punkti 8.1.17 kohaselt paigutatakse indikatsiooni- ja juhtimistabloo juurde.

Paikvaatlusel (13.10.2016 paikvaatluse protokoll nr 7.2-5.3/4137-2) tuvastati, et suitsu ja soojuse eemaldamise seadmestiku paiknemisskeemid puuduvad. Nende abil tuvastab päästemeeskond, milline ala on võimalik avada, et vajadusel moodustada suitsuvaba tsoon nii evakuatsiooni kui päästetööde hõlbustamiseks nii, et sellest ei tuleneks suuremat ohtu.

Alus: Tuleohutuse seaduse § 31 punkt 3.

Täitmise tähtaeg: 31.01.2017

6.	Teostada ehitises olemasoleva tuletõrje voolikusüsteemi ja selle veeandmisvõime tõhususe kontroll ning voolikute survestamine vastavalt tehnilisele normile ja tootja juhistele.

Põhjendus: Tuleohutuse seaduse § 30 lg 1 punkti 8 kohaselt nimetatakse tuletõrje voolikusüsteemi tuleohutuspaigaldiseks. Sama seaduse § 31 punktid 2 ja 3 sätestavad, et tuleohutuspaigaldise omanik peab korraldama ettenähtud juhtudel tuleohutuspaigaldise vaatlust, kontrolli ja hooldust ning omama selle kohta dokumentatsiooni.

Tuleohutuse seaduse § 32 lõigete 4 ja 5 alusel 30. augustil 2010 kehtestatud siseministri määruse nr 39 „Nõuded tulekustutitele ja voolikusüsteemidele, nende valikule, paigaldamisele, tähistamisele ja korrashoiule“ (edaspidi siseministri määrus nr 39) § 15 sätestab, et voolikusüsteemi korrashoiu tagamine on objekti omaniku kohustus, kes peab selle üle teostama regulaarset vaatlust, kontrolli ja hooldust, mille tulemused tuleb fikseerida kirjalikult taasesitamist võimaldavas vormis. Sama määruse § 17 lõige 1 täpsustab, et voolikusüsteemi kontrollimisel ja hooldamisel juhindutakse standardiseeria EVS-EN 671 nõuetest ning voolikusüsteemi juurde kuuluvate osade tootjapoolsetest juhistest.

Siseministri määruse nr 39 § 17 lõige 2 sätestab, et voolikusüsteemi ja selle veeandmisvõime tõhusust kontrollitakse, kui vaatluse tulemused seda nõuavad, kuid mitte harvem kui üks kord aastas. Kusjuures lõige 3 kohaselt säilitatakse andmeid teostatud kontrolli ja hoolduse toimingute kohta vähemalt viis aastat. Standardi EVS-EN 671-3:2009 „Paiksed tulekustutussüsteemid – voolikusüsteemid“ osas 3 „Pooljäiga voolikuga voolikupoolide ja lamevoolikuga voolikusüsteemide hooldus“ jaotis 6.2 kohaselt tuleb kord 5 aasta jooksul kõik voolikud survestada maksimaalsel töörõhul vastavalt standarditele EN 671-1 ja/või EN 671-2.

Paikvaatlusel (13.10.2016 paikvaatluse protokoll nr 7.2-5.3/4137-2) tuvastati, et ehitis on varustatud tuletõrje voolikusüsteemiga, mille töövalmidust ei ole kontrollitud aastaid. Tõendeid viimase korrashoiutoimingu (sh survestamine) kohta esitada ei olnud. Juhul, kui kontrollimata tuletõrje voolikusüsteem ei ole kasutamiseks valmis, väheneb ehitises oluliselt tuleohutusmeetmete tõhusus, mille tagajärjel võivad kustutustööd kulgeda tavapärasest kauem tekitades hoones suuremaid varakahjusid ning seades ohtu inimeste tervise ja elu.

Alus: Tuleohutuse seaduse § 31 punktid 2 ja 3 ning sama seaduse § 32 lõigete 4 ja 5 alusel 30. augustil 2010 kehtestatud siseministri määruse nr 39 „Nõuded tulekustutitele ja voolikusüsteemidele, nende valikule, paigaldamisele, tähistamisele ja korrashoiule“ § 15 ja § 17 lõiked 1-3. 

Täitmise tähtaeg: 31.01.2017

7.	Korraldada tornihoone piksekaitsesüsteemi täielik kontroll.

Põhjendus: Tuleohutuse seaduse 30 lg 1 punkti 6 kohaselt nimetatakse piksekaitset tuleohutuspaigaldiseks. Sama seaduse § 32 lg 1 sätestab, et tuleohutuspaigaldis tuleb projekteerida ja paigaldada ning seda kontrollida ja hooldada vastavalt tehnilisele normile ja tootja juhisele ning ohutusnõuetes ettenähtule selliselt, et tuleohutuspaigaldis täidaks oma otstarvet. Paragrahvi 31 kohaselt peab tuleohutuspaigaldise omanik tagama tuleohutuspaigaldise korrashoiu ja katkematu toimepidevuse, korraldama ettenähtud juhtudel vaatlust, kontrolli ja hooldust ning omama dokumentatsiooni kontrolli ja hoolduse kohta.

Majandus- ja taristuministri 02.06.2015 määruse nr 54 „Ehitisele esitatavad tuleohutusnõuded” § 2 lõike 4 kohaselt loetakse asjakohaseks tehniliseks normiks ja standardiks sama määruse tähenduses tehnilist normi või standardit, mille järgimine tagab oluliste tuleohutusnõuete täitmise. Eelnevast tulenevalt on piksekaitsesüsteemidele esitatud nõuded täidetud, kui järgida standardis EVS-EN 62305 sätestatut.

Eesti standardi EVS-EN 62305-3:2007 „Piksekaitse“ osa 3 „Ehitisele tekitatavad füüsikalised kahjustused ja oht elule“ punkti E.7 „piksekaitsesüsteemi hooldus ja kontroll“ kohaselt tuleb piksekaitsesüsteemi täielik kontroll teostada vähemalt üks kord iga kahe või nelja aasta tagant, sõltuvalt piksekaitse tasemest. Kusjuures visuaalne kontroll teostatakse vastavalt kas ühe või kahe aasta tagant.

Paikvaatlusel (13.10.2016 paikvaatluse protokoll nr 7.2-5.3/4137-2) tuvastati, et torniosa on varustatud piksekaitse välissüsteemiga. Piksekaitsesüsteemi kontrolli ja süsteemi taset kirjeldavat dokumentatsiooni või hooldusreglementi esitada ei olnud. Kuna välk on ohtlik inimestele, ehitisele ning ehitises olevatele esemetele ja seadmestikule ning piksekaitse juhib tabamuse saades pinge maapinda, siis on vajalik piksekaitsesüsteemi kontrollimine.

Alus: Tuleohutuse seaduse § 3 lg 1 punkt 4, § 31 punkt 2, § 32 lg 1 ning ehitusseadustiku § 11 lõike 4 alusel 2. juunil 2015. aastal kehtestatud majandus- ja taristuministri määruse nr 54 „Ehitisele esitatavad tuleohutusnõuded“ § 2 lõige 4.

Täitmise tähtaeg: 31.01.2017

Juhul kui haldusakti adressaat leiab, et haldusaktiga või haldusmenetluses on rikutud tema õigusi või piiratud tema vabadusi, on tal õigus esitada vaie Päästeametile (Raua 2, 10124 Tallinn, rescue@rescue.ee) või kaebus Tartu Halduskohtu Jõhvi kohtumajja (Kooli 2A, 41532 Jõhvi, trthkjohvi.menetlus@kohus.ee) 30 päeva jooksul arvates päevast, millal ta vaidlustatavast haldusaktist teada sai või oleks pidanud teada saama.

Ettekirjutuse täitmisest palume informeerida meid kirjalikult postiaadressil Päästeameti Ida päästekeskus, Vahtra 3, 21003 Narva linn, Ida-Viru maakond või digitaalselt allkirjastatud dokumendina e-posti aadressile natalja.eppik@rescue.ee.

(allkirjastatud digitaalselt)
Natalja Eppik 
ohutusjärelevalve büroo juhtivinspektor
Ida päästekeskus
+372 5886 2375
natalja.eppik@rescue.ee

Käesolev ettekirjutus saadetakse adressaadile elektrooniliselt: info@siseministeerium.ee.

Teadmiseks:
1)	Narva kogudus, Urmas Karileet, urmas@integre.ee.