Kinnitatud peadirektori 29.12.2016. a 
käskkirjaga nr 479
Lisa 1

Kemikaaliohutuse kontrolli teenuse ohuprognoos

Sissejuhatus

Vastavalt kemikaaliseadusele on Päästeameti (edaspidi PÄA) pädevuses järelevalve tegemine ohtlikus ettevõttes ja suurõnnetuse ohuga ettevõttes õnnetuse ärahoidmise ja võimalike õnnetuste tagajärgede leevendamise ning avalikkuse teavitamise üle. Tehnilise Järelevalve Ameti (edaspidi TJA) pädevuses on järelevalve teostamine ohtliku ettevõtte ja suurõnnetuse ohuga ettevõtte käitamisloa kontrolliesemesse kuuluvate nõuete ning ohtliku kemikaali arvestuse ja vastutuskindlustuse nõude täitmise üle. 

Käesolev ohuprognoos hõlmab kogu Eestit ning selle lisaks on interaktiivne A-B-C tabel ohtlike kemikaalide käitlemiskohti puudutava informatsiooniga (geograafiline määratlus, ohualad ja doominoefektid, kohustuslik dokumentatsioon, riiklik järelevalve).Tegemist on nö elava dokumendiga, st lähtutakse hetkeolukorrast ning olukorra muutudes tehakse vajadusel ka tööplaan ümber. 	

Ohuolukorra kirjeldus

Ohutusküsimuste üldhinnang tuleneb: varasemad järelevalve tulemused (sh kontrollimata käitised), toimunud õnnetused, kaebused, tähtaegselt ajakohastatud ja tegelikkusele vastavad dokumendid, läbiviidud tehnilised auditid, avalikkuse teavitamise kohustuse täitmine, oskus ja võime reageerida õnnetusele.

Peamised ohud kemikaale käitlevates ettevõtetes on kemikaalide pihkumised, lekked, mittesoovitavad kemikaalide segunemised, põlengud, mida võivad põhjustada seadmete tehnilised rikked, valed töövõtted ja eksimused tuletööde teostamisel, inimlik eksitus ja hooletus (sh puudulik ohutusalane juhendamine).

Ohuolukord võib tekkida ka siis, kui ettevõtte poolt koostatud ja esitatud dokumentides ei kajastu kõik riskid, mis võib tähendada, et ettevõte ei ole endale kõiki riske teadvustanud, mis omakorda võib tingida ennetavate ja leevendavate meetmete puudulikkuse. Kindlasti on üheks faktoriks ka valesti arvutatud ohualad (kaardid) või käideldavad kogused teabelehel ei vasta tegelikkusele (sh tegelikud kogused on suuremad). Näiteks ohutuse tagamise süsteemi kirjelduses ei kajastu ettevõtte tegelik toimimine – ilustab olukorda või annab tulevikuvisiooni või ohtlikke kemikaale käitleb ettevõte, kellel puudub selleks pädevus ja vastavad load. Samuti sündmuse toimumisel vale tegutsemine ja avalikkuse teavitamata jätmine või puudulik ressursi planeerimine õnnetusele reageerimiseks. Lisaks võib olla ohumärgistus puudu või puudulik.

Ohuolukorra võimalikud tagajärjed

Kemikaalide sattumisel keskkonda võib kaasneda keskkonnareostus, tulekahju, plahvatus, mürgipilvede levik. Kui nimetatud protsesse ei suudeta kontrolli alla saada, siis õnnetuse tagajärjed võivad olla väga ulatuslikud (oht elule, tervisele, varale, keskkonnale). Pakendite ja anumate nõuetekohase märgistuse puudumine, riskide puudulikteadvustamine ja ennetavate meetmete puudulik rakendamine, võib viia tõsise õnnetuseni. Valed ohualad võivad eksitada õnnetuse korral elanikkonna teavitamist, evakuatsiooni ning päästetööde teostamist. Puudulikud andmed kemikaalide nomenklatuuri ja koguste kohta võivad kaasa tuua vale ohtlikkuse kategooria ja sellest tulenevalt valed dokumendid ning puuduliku riskide käsitlemise (ennetamine ja leevendamine).

Enamus käitised on mõjutatud välistest ohtudest, mis võivad suurendada suurõnnetuse riski või raskendada selle tagajärgi (äärmuslikud ilmastikutingimused – loodusõnnetused, ulatuslikud maastikupõlengud, terrorism, vandalism).

Ohuolukorra tekkimise tõenäosus

Kemikaalide käitlemisel juhtub väikeseid lekkeid, pihkumisi sageli (avariiklapid, vananenud tihendid, toodete laadimine), kuid nendega on tehnoloogilises protsessis arvestatud ja ettevõte suudab need protsessid hoida kontrolli all. Viimast kümne aasta jooksul on toimunud mõned põlengud, mis pole väljunud ettevõtte territooriumilt. Iga viies käitis pole oma dokumente ajakohastanud või on jäänud sellega hiljaks. Aasta jooksul tuvastatakse ohumärgistuse puudumist paaris ettevõttes ning kogused teabelehel valed viiel ettevõttel. Iga neljanda käitise hädaolukorra lahendamise plaan (edaspidi HOLP) ei vasta tegelikule olukorrale.

Ohu tõrjumiseks kohaldatavate riiklike järelevalve meetmete kirjeldus

Riikliku järelevalve läbiviimisel juhindutakse korrakaitseseadusest, arvestades muid asjakohaseid asutusesiseseid norme, süüteotunnuste ilmnemisel ja vastava pädevuse olemasolul algatatakse väärteomenetlus või esitatakse pädevale asutusele väärteoteade. Menetlusse kaasatakse vajadusel teiste valdkondade spetsialistid. Menetluse alustab see pädev asutus, kellele teave laekus esimesena või kelle ainupädevuses see on. Pädevad asutused teevad oma ülesannete täitmisel koostööd (sh vahetavad informatsiooni kohustuslike dokumentide, nende kooskõlastamise ja riikliku järelevalve plaanide kohta).

Ohuprognoosi põhjal koostatakse iga-aastased tööplaanid pidades silmas viie aasta intervalli. Regulaarse järelevalve käigus kontrollitakse ettevõtete poolt esitatud dokumentide vastavust tegelikule olukorrale, hinnatakse, kuidas ettevõte enda poolt kehtestatud reegleid täidab ning tagab üldist töökultuuri ja heakorda territooriumil ning avalikkuse teavitamise nõude täitmist. 

Olulisel kohal on ka rahvusvaheline koostöö ja teabe vahetamine teiste riikide pädevate asutuste ning rahvusvaheliste organisatsioonidega. Täiendavalt koostatakse infomaterjale (sh juhendeid) ja korraldatakse teabepäevi ettevõtjatele teadlikkuse tõstmiseks.

PÄA kontrollib üldjuhul A-kategooria suurõnnetuse ohuga ettevõtteid kord ühe aasta jooksul, va terminalid, lõhkematerjali ja pürotehniliste toodete käitised – kord kahe aasta jooksul, katlamajad – kord kolme aasta jooksul. B-kategooria suurõnnetuse ohuga ettevõtteid kord kolme aasta jooksul. C-kategooria ehk ohtlikke ettevõtteid kord kolme aasta jooksul, va katlamajad, tanklad ja veeldatud gaasi käitised, mida kontrollitakse kord viie aasta jooksul.  Kui järelevalve käigus tuvastatakse rikkumine ning ettevõttele antakse ettekirjutus, siis sellisel juhul järelkontrolli eesmärgil tehtavad paikvaatlused teostatakse ettekirjutuse täitmise tähtaja saabumisel ja tööplaani väliselt ja neid objekte kvartali tööplaani ei lisata.

TJA kontrollib üldjuhul A-kategooria suurõnnetuse ohuga ettevõtteid kord kahe aasta jooksul, va terminalid, lõhkematerjali ja pürotehniliste toodete käitised – kord kolme aasta jooksul, katlamajad – tegevusloa taotlemisel. B-kategooria suurõnnetuse ohuga ettevõtteid kord kolme aasta jooksul, va pürotehniliste toodete käitised – kord nelja aasta jooksul. C-kategooria ehk ohtlikke ettevõtteid – kord viie aasta jooksul, va tanklad ja veeldatud gaasi käitised, mida kontrollitakse seadme ohutuse seaduse auditite raames, katlamajad – tegevusloa taotlemisel.
Neid tähtaegu võib mitte kohaldada ettevõtetes, kus ei toimu tehnoloogilisi protsesse (segamine, destillatsioon, kõrge temperatuur, jms) ning kemikaali hoitakse auditeeritavas surveseadmes, mille auditid on toimunud korrapäraselt ja positiivsete tulemustega.

Riikliku järelevalve käigus pööratakse tähelepanu järgmistele suurõnnetuse vältimiseks kohaldatavatele meetmetele: organisatoorsed (koolitus, audit, muudatuste sisseviimine, juhendid, tehnilised kontrollid, hooldused-remondid, sisuliselt ohutuse tagamise süsteemi kirjeldus) ja tehnilised (gaasiandurid, nivooandurid, rõhuandurid, veekardinad, videovalve, automaatika). Lisaks ennetus ja leevendus meetmete korral automaatne tulekahjusignalisatsioon, veekardinad, sireenid, kustutusvahendid (HOLP ja ohutusaruande osa). Ajakohased andmed: kemikaalide loetelu ja kogused, käitlemisprotsessid, kasutatavad seadmed, alltöövõtt, info vedude kohta (kemikaal, sagedus, kogused, liik, võimalusel marsruut), ümbrus ja naabritelt tulenev oht. Avalikkuse teavitamine: infolehed, kodulehed, ohualas olevate isikute teavitamine.

Viited mudelitele, allikmaterjalidele 

Direktiiv 96/82/EÜ (2012/18/EU – SEVESO III artikkel 20, punkt 4 annab A-kategooria suurõnnetuse ohuga ettevõtte kontrolli sageduseks maksimaalselt üks kord aastas ja B-kategooria suurõnnetuse ohuga ettevõttele maksimaalselt kord kolme aasta jooksul). Pädevate asutuste infosüsteemide (JVIS, OIS) statistika järelevalve tulemuste kohta. Teistelt järelevalveasutustelt laekunud info (TJA, KKA jne).